Author: Windows-felhasználó

Kétszáz éve született
Léon Foucault
francia fizikus, csillagász
1819. szeptember 18. – 1868. február 11.

Léon Foucault (1819–1868)

1844.
Elsőként készít mikroszkópos fotókat.

Foucault kifejlesztett egy eszközt, amellyel a mikroszkópban látható képről fotó (dagerrotípia) készíthető. Orvosprofesszorának könyvéhez (Alfred Donne: Cours de microscopie …) ő készítette el a képeket.

Békavér
Dagerrotípia, Foucault, 1844.

Anyatej
Dagerrotípia, Foucault, 1844.

Dagerrotípia
1837-ben Luis Daguerre és Nicéphore Niépce által kidolgozott fényképezési eljárás. Vegyszerekkel kezelt fémlemezre készül a fénykép, több másodperces megvilágítási idővel.

1845.
Elsőként készít fotót a Napról.

Barátjával, Hippolyte Fizeau francia fizikussal közösen elkészítette az első fényképet (dagerrotípiát) a Nap felszínéről. A felvételen néhány napfolt is megfigyelhető.
A kép nyomtatott változata megjelent François Arago francia csillagász, fizikus Astronomie Populaire című könyvében (Párizs, 1855).

A nap első fényképe
Dagerrotípia, Fizeau és Foucault, 1845. április 2.

1851.
Elsőként méri a fény sebességét vízben.

1849-ben Hippolyte Fizeau fogaskerekes módszerrel mérte meg (földi méréssel) a fénysebességet levegőben. A fény útja közel 16 km volt, így a hosszú út miatt nem lehetett az átlátszó anyagokban fénysebességet mérni. Foucault fogaskerék helyett forgó tükröt használt, és néhány méternyi úton ki tudta mutatni, hogy a fény sebessége a vízben kb. 1,3 szor kisebb, mint levegőben.
Ez igazolta Augustin Fresnel francia fizikus elméletét, mely szerint a különféle anyagokban a fénysebességek aránya megegyezik a törésmutatók arányával.

A forgótükrös fénysebességmérés
Rajz Foucault doktori értekezéséből, 1853.

1851.
Ingakísérletével igazolja a Föld forgását.

Leghíresebb kísérlete az ingakísérlet, mellyel kimutatta, hogy nem az égitestek mozognak a Föld körül, hanem a Föld forog a tengelye körül.
A kísérlet lényege, hogy az inga megtartja lengési síkját akkor is, ha a felfüggesztése elfordul. Egy épületben felfüggesztett inga ugyanígy megtartja a lengési síkját, csak az épület (és a Föld) fordul el alatta. Az épületben álló megfigyelő azonban azt látja, hogy az inga lengési síkja fordul el az épülethez (és a Földhöz) képest.

Foucault inga modellje (1.) – (3.)
Videók

1851.
Ingakísérletével igazolja a Föld forgását.

Az ingakísérlet első változatát saját házának alagsorában végezte 1851. január 3-án egy 2 méteres ingával.
Az első nyilvános kísérletre a Párizsi Csillagvizsgáló (Observatoire de Paris) meridiántermében került sor 1851. február 3-án, az inga hossza itt 11 méter volt.
A legismertebb bemutatót 1851. március 26-án tartotta a párizsi Panthéonban. Itt egy 67 méter hosszú, 28 kg tömegű ingát használt, a lengésidő 16 másodperc volt.

Foucault-inga Párizsban
Videó a Panthéon ingájáról

1852.
Giroszkóppal is igazolja a Föld forgását.

A giroszkóp (pörgettyű) megfelelő felfüggesztés esetén megőrzi forgástengelyét akkor is, ha a felfüggesztése közben elfordul. Foucault 1852-ben az általa tervezett giroszkóppal is kimutatta a Föld forgását.

Foucault giroszkópja
Tervezte: Léon Foucault,
készítette: Pierre Dumoulin-Froment, 1851.

1855.
Felfedezi és vizsgálja az örvényáramokat .

Foucault felfedezte, hogy a mágneses mezőben mozgó, vezetőben (forgó rézkorongban) áram indukálódik. Az így létrejött, viszonylag erős áramot örvényáramnak (Foucault-áramnak) nevezzük.
Lenz-törvénye szerint az indukált áram mágneses hatásával akadályozza az indukciót. Az örvényáram ennek megfelelően fékezi a korong forgását.
Az indukált áram hőhatása felmelegíti a korongot. Foucault az általa szerkesztett eszközzel vizsgálta a végzett munka és a fejlődő hő kapcsolatát is.

Foucault eszköze
az örvényáramok
vizsgálatához

Örvényáram
alumíniumkorongban
Videó
az örvényáramok
vizsgálatához

1857.
Távcsőtükröt készít ezüstözött üvegből.

A csillagászati távcsövek tükreit eredetileg fémből készítették. Foucault a távcsőtükröt üvegből készítette el és vékony ezüstréteggel vonta be.
Mivel az üveg sűrűsége kb. fele a tükörként használt fémek sűrűségének, az üvegtükör jóval könnyebb, mint az ugyanakkora fémtükör. Így a korábbinál nagyobb távcsöveket lehetett készíteni. (A nagyobb távcsőtükör több fényt gyűjt be, ezért a halványabb égitestek is jobban láthatóak vele.)

Az European Southern Observatory (ESO)
Very Large Telescope (VLT) távcsőtükre, 2010.
Forrás:

1858.
Módszer a távcsőtükrök ellenőrzésére.

A csillagászati távcsőtükrök pontos alakjának ellenőrzéséhez Foucault egy egyszerű módszert fejlesztett ki, ezt Foucault-féle késél-módszernek hívják.
Lényege, hogy egy pontszerű fényforrást helyeznek a tükör elé, a fókusztávolság kétszeresére lévő pontba. A fényforrás közeléből nézve a tükörnek egyenletesen világosnak kell lenni, ha pedig egy kés élével a fénynyaláb útját félig eltakarják, akkor megfelelő mintázat látható. A mintázat alakjából következtetni lehet, hogy a tükör alakjára, illetve annak hibáira.

A Foucault-féle módszer
Videó

1868.
Párizsban hunyt el 1868. február 11-én.

Dombormű és emléktábla egykori házának a helyén.

Foucault sírja

A Foucault-kráter a Holdon

• 1819. szeptember 18-án Párizsban született.

• Orvosnak készül, de pályát módosít: fotózni kezd.

• 1844. A világon elsőként készít mikroszkópos fotókat.

• 1845. Elsőként készít fotót a Napról (Fizeau-val).

• 1851. Elsőként méri meg a fény sebességét vízben.

• 1851. Ingakísérletével igazolja a Föld forgását.

• 1852. Giroszkóppal is igazolja a Föld forgását.

• 1855. Felfedezi és vizsgálja az örvényáramokat.

• 1857. Fénypolarizátort szerkeszt

• 1857. Elsőként készít távcsőtükröt ezüstözött üvegből.

• 1858. Módszert dolgoz ki a távcsőtükrök ellenőrzésére.

• 1868. február 11-én Párizsban hunyt el.